Neviditelný pes
První český ryze internetový deník. Založeno 23. dubna 1996Diskuse k článku
AFÉRA: Jak zelení mužíčci UFO neřídili
Upozornění
Litujeme, ale tato diskuse byla uzavřena a již do ní nelze vkládat nové příspěvky.
Děkujeme za pochopení.
![]() |
T. Kohout 19.2.2023 22:56Družic létá desetitisíce kusů. V penězích to nebude. |
![]() |
Z. Lapil 19.2.2023 21:41Když on to osmisten není, pac těch stěn má deset. Jsem obeznamen s tím, že v praktické technice se leccos nazývá lecjak, třeba plovoucí podlaha. A vsadím se, že pokud víte, co je to roxor, tak to víte blbě. Všichni! to vědí blbě, a i ti vedoucí to slovo používají, protože název zlidověl a s tím nic nenaděláte. Ale když ona tahle konverzace začala zmatení mezi rovinnymi obrazci a tělesy a my dva, obávám se, v tomhle nedozumeni pokračujeme. |
![]() |
P. Hák 19.2.2023 19:46Nepsal jsem, že je to osmistěn Přestože mám přírodovědné vzdělání, toleruji v běžné řeči slova jako "osmihran" místo "kolmý pravidelný osmiboký hranol" (nebo "kostka" místo "krychle"). Ono když berete takhle do detailu, není ani "šroub s šetihrannou hlavou", ze stejného důvodu. Přitom ČSN to pojmenovala právě takhle: http://srouby-ol.cz/?page_id=1408 |
![]() |
P. Hák 19.2.2023 19:35USA a Kanada mají společný prostor PVOS. |
![]() |
P. Diviš 19.2.2023 16:05Balon je levnější. |
![]() |
P. Diviš 19.2.2023 16:04Vám (a možná Číňanům) to vadí, Kanaďanům ne. |
![]() |
A. Nový 19.2.2023 15:25Glenn Curtiss od roku 1904 spolupracoval s kalifornským konstruktérem balonů a vzducholodí Tomem S. Baldwinem, kterému dodával pohonné jednotky pro vzducholodě. S vidlicovým motorem Curtiss 9 HP, určeným pro motocykly létala také Baldwinova vzducholoď „California Arrow“[8], která v roce 1904 v USA uskutečnila první let na uzavřeném okruhu. Šlo o první řiditelnou vzducholoď v USA. |
![]() |
V. Pokorný 19.2.2023 9:57Normální USA blafy a lži, které tady, možná kromě čínského balónu, uvádí pan Wágner. A taky je dobrý, když prý americké( rozumím já USA) letectvo klidně sestřeluje cokoliv nad územím Kanady? |
![]() |
P. Hák 19.2.2023 8:53...směr větru... Jinak teda mám na mysli balóny s nějakým ovládáním výšky, což ale taky není nic světoborného. |
![]() |
P. Hák 19.2.2023 8:49Jasné, ale tohle umí v podstatě každý balón, na tom není nic divného - stačí znát směr letu v dané výšce. Z článku jsem měl dojem, že jde o aktivní změnu směru. |
![]() |
T. Kohout 19.2.2023 8:39Proč používat "balón", když se nyní používají ke špionáži družice? Zachytí všechno. |
![]() |
K. Wágner 19.2.2023 7:55Nejlepší výsledky na soutěžích se měří na centimetry. Pilot vtipně využívá faktu, že v každé výšce je směr větru jiný a změnou výšky balón směrově řídí. Jediným problémem je odhadnout nebo změřit v jaké výšce jakým směrem fouká vítr a odhadnout, jak se toto proudění vyvine. |
![]() |
K. Wágner 19.2.2023 7:46Na sobotním setkání na okraj mnichovské bezpečnostní konference hovořil americký ministr zahraničí Blinken se svým čínským protějškem Wangem I. „Odsoudil jsem vniknutí sledovacího balonu ČLR a zdůraznil, že se to už nikdy nesmí opakovat,“ napsal Blinken na twitteru.
Zdroj: https://www.lidovky.cz/svet/blinken-usa-cina-wang-i-balon-schuzka-nemecko-konference.A230218_222154_ln_zahranici_hma |
![]() |
K. Wágner 19.2.2023 7:40Poslední sestřelený objekt byl Američany popsán jako „osmiúhelníková konstrukce s provázky, které na něm visely“. Jeden z vysokých úředníků pro The New York Times uvedl, že objekt sice nepředstavoval hrozbu pro „cokoliv na zemi, ale mohl představovat nebezpečí pro civilní letectví, jelikož letěl ve výšce zhruba 6 000 metrů“.
Zdroj: https://www.idnes.cz/zpravy/zahranicni/sestrelene-objekty-usa-kanada-vzdusny-prostor-vysetrovani.A230213_090715_zahranicni_pitt |
![]() |
P. Labaj 18.2.2023 23:13Myslím, že by si emzáci měli hodně dobře rozmyslet, kde se pokusí o přistání a navázání komunikace. Nad severní Amerikou bych to teď neriskoval. Stejně je to pech. Letí se zřejmě ze vzdálenosti kdovíkolik světelných let. A nakonec je sejme nejdražší stíhačka, aby měla aspoň nějaký sestřel ve svém životopise (když už stála takové prachy). |
![]() |
Z. Lapil 18.2.2023 22:08To je právě ten omyl. Osmiboky hranol má osm hran svislých, ale dalších osm mezi stěnami a podstatou a ještě dalších osm mezi stěnami a "víkem". |
![]() |
P. Hák 18.2.2023 20:18Já to beru podle analogie - když vím, jak vypadá šestihran a čtyřhran, tak si bez problémů představím osmihran jako osmiboký kolmý hranol Viz např. na první dobrou z Huhla heslo "osmihran" https://www.truckonline.cz/nastrcny-trubkovy-klic-osmihran-px40151/ nebo https://www.zahradavpohode.cz/p/piskoviste-osmihran |
![]() |
P. Hák 18.2.2023 20:14No, to ale 1) musí foukat na vhodnou stranu a 2) toho jsou skutečně schopny všechny volné balony, i ty plněné lehkým plynem, potom ale nechápu, proč to bylo zdůrazněno, když je to samozřejmé. |
![]() |
J. Jurax 18.2.2023 20:10Lepší by - pro Číňany byly nápisy azbukou než latinkou a anglicky či čínskými znaky ... :-) |
![]() |
J. Jurax 18.2.2023 20:03Statický dostup je výška v níž je letoun s pevnými křídly schopen vodorovného letu, letoun s rotujícími křídly - typicky vrtulník - schopen visu. Obdobně u vzducholodí, u balónu bez pohonu je pojem dynamický dostup nesmysl. Dynamický dostup je pak u letounu s pevnými křídly dostup, jehož je letoun schopen dosáhnout s využitím vektoru tahu motoru po křivce blížící se balistické - promění rychlost za výšku - avšak neudrží se tam ve vodorovném letu, neboť křídla tam neposkytnou při jakékoliv rychlosti dostatečný vztlak. U letounu s rotujícími křídly je to podobné - letoun promění po křivce rychlost za výšku, v níž se ale ve visu neudrží. Dynamický dostup je vždy vyšší než statický. |
![]() |
J. Jurax 18.2.2023 20:01Patří jako odpověď p. Písaříkovi níže. |
![]() |
J. Jurax 18.2.2023 20:00Statický dostup je výška v níž je letoun s pevnými křídly schopen vodorovného letu, letoun s rotujícími křídly - typicky vrtulník - schopen visu. Obdobně u balónů a vzducholodí. Dynamický dostup je pak u letounu s pevnými křídly dostup, jehož je letoun schopen dosáhnout s využitím vektoru tahu motoru po křivce blížící se balistické - promění rychlost za výšku - avšak neudrží se tam ve vodorovném letu, neboť křídla tam neposkytnou při jakékoliv rychlosti dostatečný vztlak. U letounu s rotujícími křídly je to podobné - letoun promění po křivce rychlost za výšku, v níž se ale ve visu neudrží. Dynamický dostup je vždy vyšší než statický. |
![]() |
L. Písařík 18.2.2023 18:12....statický dostup? Vím, co to je u balonu, ale u letadla? To se musí pohybovat aby vůbec letělo |
![]() |
Z. Lapil 18.2.2023 17:51Rovinným... |
![]() |
Z. Lapil 18.2.2023 17:50Trochu (VELMI trochu) jsem zagooglil, a on osmihran asi opravdu neexistuje. Říká se tak mnoha rodinným utvarum - osmiuhelnikum (pískoviště, altány, hlava šroubů, ale taky dlaždice se srážení rohy...). Osmisten existuje (dva ctyrboke jehlany zakladnami k sobe), ale to je dvanactihran. |
![]() |
Z. Lapil 18.2.2023 17:39Neříkám tak ani tak, ale kdybych byl Číňan a posílal špionážní cokoliv nad USA, taky na to dám anglické nápisy. Klidně třeba Huawei, abych mohl tvrdit že testuje co já vím novou generaci základových stanic pro mobilní telefony. Pro šťouraly uvádím, že mistrem slepých uliček byl jistý Jára C. |
![]() |
P. Diviš 18.2.2023 15:57Změnami výšky letu, u teplovzdušných dost běžná činnost. |
![]() |
Ś. Svobodová 18.2.2023 15:21Při popisu toho yuconského objektu se mi vybavila vzducholoď Hidenburg. Možná někdo vypustil nějakou repliku. Při výšce 6-8 km by tak malý předmět asi nikdo běžným foťákem nevyfotil. |
![]() |
P. Hák 18.2.2023 13:24Balón, který umí měnit směr letu... zajímavé. A jak? |
![]() |
P. Hák 18.2.2023 13:21Dotkl jste se zajímavého "problému". USA se běžně říká "Amerika" a obyvatelům USA Američané. Sami obyvatelé USA se označují "Americans"... Označení "usáci" by byla nadávka a "usané" či "spojenostátijci" zní dost blbě |
![](http://1gr.cz/u/IWEB30.gif)
![](http://m.1gr.cz/u/free.gif?r=Mi8dpDOeNXzDIrE&p=4nMzj9Gc%7coqPPg5enDK%7cRerEMXSaVC6nAfl9HX%7ckVKIlMtgI%7cX5pcBIiLsv&x=X3lB5Z)