Neviditelný pes
První český ryze internetový deník. Založeno 23. dubna 1996Diskuse k článku
VĚDA: Měli bychom se bát viru zika?
Upozornění
Litujeme, ale tato diskuse byla uzavřena a již do ní nelze vkládat nové příspěvky.
Děkujeme za pochopení.
![]() |
P. Selinger 18.2.2016 13:55Je skutečně striktní druhová specifita komárů přenašečů ? Nemohou se časem tyto viry adaptovat na přenos jinými druhy komárů? Vždyť co je přenos komárem ? Komár bodne a nasaje krev s virem, přeletí jinam a bodne - a virus se dostane do krve nového hostitele. To ti dosud nepřenášející komáři nepřenášejí virus proto, že v jejich organismu je virus ihned usmrcen, nebo proto, že zatím neměli možnost se s nemocným setkat? |
![]() |
K. Wágner 18.2.2016 17:16S vyšším výskytem přenašečů Ono je to všechno více složitější, než se na první pohled zdá. Vezměte si třeba takovou malárii, která také patří mezi horečnaté, široce rozšířené tropické nemoci, přenášené komáry. Původcem onemocnění je parazitický prvok plasmodium (česky zimnička). Mimo těžké formy, maligní terciány, dovezené z exotických krajů, byly mnohokrát v Evropě diagnostikovány mírnější formy dle původce zvané malariae, vivax či ovale. Já osobně nepochybuji o tom, že se i u nás setkáváme s lehčím typem malárie, i když naši lékaři zpravidla říkají, že to nepřichází v úvahu. Vždyť v 50. a 60. letech minulého století, tedy ještě před výraznějším nástupem globálního oteplování, byl na jižní Moravě dobře znám pojem „hodonka“. O jakou že šlo nemoc? Byla to lehká forma malárie, přenášená komáry. Říkalo se jí tak proto, že nejhojnější byla okolo Hodonína. Dnes se začíná mluvit neoficiálně o tom, že se lehká forma malárie vyskytuje v lokalitách jako Břeclavsko, Hodonínsko, Valtice, Znojmo, Novomlýnské nádrže, Lednice, Kyjov, Uherské Hradiště. Hlavně tam, kde jsou původní bažiny, záplavové oblasti, chovné rybníky, kde je také větší teplo než třeba v Krkonoších, to jsou oblasti s vyšším výskytem komářích přenašečů. Ovšem základní diagnostika se provádí mikroskopicky v laboratoři, kde se určuje přítomnost parazita na krevním nátěru. Z krve lze touto metodou určit i druh parazita. Toto vyšetření se několikrát opakuje, kvůli určení stadia zimničky a tím potažmo nemoci. Mimo tuto diagnostiku existuje celá řada sérologických vyšetření a molekulárně biologických metod. Jenže když pacienta lékař na vyšetření nepošle, pak o tom, že pacient prodělal lehkou formu malárie, se nikdo nedozví. |
![]() |
J. Čermák 18.2.2016 12:15nebojme se ZIKY Prý je schopen i u dospělých vyvolat paralyzu. Kdo nemá mozek, tak mu nic nehrozí. |
![]() |
R. Langer 18.2.2016 13:16Re: nebojme se ZIKY Hm, tak třeba já se ho opravdu nebojím. Paralýza můj mozek totiž zatím ještě nezasáhla. |
![]() |
K. Janyška 18.2.2016 11:04Neměli. Viry tu byly vždy, jen se o nich nevědělo tolik. Teď jsou lidi připosraní a parchanti toho jen zneužívají... Dzp. |
![]() |
Z. Rychlý 18.2.2016 9:43Kdo to dočetl do konce ?
|
![]() |
Z. Rychlý 18.2.2016 9:45Re: Kdo to dočetl do konce ? V některém vědeckém periodiku by to bylo ozdobou, ale tady ? |
![]() |
R. Gramblička 18.2.2016 7:32Zika - skutečná hrozba či výmysl? Jon Rappoport: "Ze 4 180 případů podezřelých z mikrocefalie potvrzeno jenom 270, z nich jen u 6 nalezen virus zika" můžete se k tomu někdo vyjádřit, nakolik je vztah mezi zikou a mikrocefálii skutečností? Je to na jeho webu ale komp mi nechce povolit vložení webové adresy, tak ji tady nepíšu |
![]() |
K. Wágner 18.2.2016 8:22Re: Zika - skutečná hrozba či výmysl? Problém je v tom, že u dětí s mikrocefalií byl virus zika nalezen pouze v mozku, kde dochází ke kacifikaci tkáně, zvětšení komor a jiným viditelných změnám. Žádný jiný orgán těchto dětí nebyl zikou zasažen. Teprve v posledních týdnech byly v odborném tisku publikovány případy, kdy bylo několik kojenců s mikrocefalií po jejich úmrtí podrobeno pitvám, při kterých se prokázal virus zika v jejich mozku. Zrovna tak bylo teprve nedávno publikováno zjištění, že u žen infikovaných zikou nebyla zika nalezena v placentě, což bylo překvapivé zjištění. Výzkum pokračuje, ale zatím přináší více otázek než odpovědí. Viz ještě na konci minulého roku vůbec v souvislosti se zikou nezmiňované velmi závažné onemocnění - progresivní svalová dystrofie na základě periferní neurodegenerace, tedy Guillain-Barrého syndrom (GBS). |
![]() |
K. Wágner 18.2.2016 9:12Re: Zika - skutečná hrozba či výmysl? Podívejte se pro zajímavost na tento web, kde o svých zkušenostech hovoří ti, co v roce 2007 a 2008 Guillen-Barrého syndrom v Čechách prodělali. Jedna z diskutujících píše: „Prodělala jsem Guillen-Barré syndrom už 2x. Jde o autoimunitní onemocnění, kdy člověk do 24 hodin ochrne a pak následuje částečná obrna orgánů, hlavně plic.“ K čemuž pak dále dodává: „Škoda, že máme tu smůlu, že je to tak vzácná nemoc, že se tak nezkoumá jak by měla.“ Tedy jde o pacienty, u kterých nakažení virem zika prakticky můžeme vyloučit. Jinak řečeno, tímto syndromem onemocněli i u nás lidé hospitalizovaní už před 10 lety, a přitom dodnes nikdo z odborníků neumí exaktně vyložit jeho původ: http://www.abecedazdravi.cz/diskuse/zdravotni-potize-nemoci/guillen-barre-syndrom |
![]() |
R. Gramblička 18.2.2016 9:41Re: Zika - skutečná hrozba či výmysl? Nicméně, docela mně udivuje, jaké je z toho v Brazílii téma a jak jindy zkostnatělý a zkorumpovaný systém najednou nabral obrátky a s nasazením armády a burcováním obyvatel se jim snad i povede poručit větru a dešti (významně potlačit výskyt nemoci) |
![]() |
K. Wágner 18.2.2016 10:05Re: Zika - skutečná hrozba či výmysl? Tak zaprvé jde o olympiádu. Letní olympijské hry v Rio de Janeiru se uskuteční od 5. do 21. srpna roku 2016 Zadruhé - všichni papaláši a boháči po celém světě mají děti nebo vnoučata, co chtějí zakládat vlastní rodinu. I v těch nejbohatších a nejmocnějších rodinách světa se bojí rizika, které zika nese pro těhotné ženy. |
![]() |
R. Langer 18.2.2016 13:36Re: Zika - skutečná hrozba či výmysl? To dává smysl. |
![]() |
L. Machala 18.2.2016 20:30GB syndrom - uvedení na pravou míru případů GB syndromu neboli syndromu polyradikuloneuritidy je u nás ročně hlášeno kolem 200 případů, je to tedy choroba sice nepříliš častá, ale také není vzácná. Dochází k postupnému rozvoji chabých obrn, které jsou symetrické, začínají na nohách a postupují různě vysoko; v těžkých případech dochází až k postižení dýchacích svalů, někdy i hlavových nervů s následnými poruchami dýchání a polykání. Rozvoj obvykle nebývá tak rychlý, jak uvedeno výše, trvá obvykle do 2 týdnů, kompletní uzdravení nastává však většinou až po měsících. Proč se objevují obrny je celkem jasné - dochází k poškození nervových vlákem následkem zkřížené imunopatologické reakce proti vlastní tkáni. Slovo syndrom v názvu vyjadřuje, že příčin může být více, ke spuštění autoimunitní reakce vede obvykle nějaké akutní infekční onemocnění virové či bakteriální (např. chřipka, žloutenka A, EB virus, kampylobakterová infekce, mykoplasmová infekce aj., viděl jsem opakovaně GB u pacientů s HIV infekcí) či očkování (viděl jsem např. smrtelný průběh GB po očkování proti japonské encefalitidě), GB se ale objevuje i v souvislosti s chorobami, o kterých si myslíme, že nejsou infekčního původu (lupus,sarkoidosa, Hodgkinova nemoc). Co přesně dosud nevíme je, jakým způsobem je autoimunitní proces nastartován. Rozhodně ale není ale překvapivé, že GB může komplikovat infekce Flaviviry, mezi které Zika virus patří (typicky se GB vyskytuje u infekcí příbuznými viry jako je dengue či Západonislká horečka). Léčba GB je velmi náročná, podávají se vysoké (a také velmi dráhé) dávky imunoglobulinů, případně se provádí plasmaferéza (speciální "čištění" krve). Velmi důležitá je rehabilitační péče a u případů s postižením dýchacích svaů je rozhodující vysoce kvalitní intenzivní péče s možností dlouhodobého připojení na dýchací přístroj. |
![]() |
K. Wágner 19.2.2016 9:21Re: GB syndrom - uvedení na pravou míru Děkuji za doplnění výroků pacientů. GBS jsem se v článku nevěnoval, už tak byl dost dlouhý. Nicméně bych rád zde upozornil na fakt, že syndromu Guillain-Barré (GBS) jako akutní polyneuropatii obvykle předchází infekce některým ze známých patogenů, která zřejmě spouští zkříženou reakci na autoimunitním podkladě, postihující periferní nervovou tkáň. Patogeneze syndromu není dodnes zcela objasněna, nicméně asi dvě třetiny pacientů s GBS udávají ve své anamnéze respirační nebo gastrointestinální infekci během 6 týdnů, které neurologickým příznakům předcházely. Ačkoliv původce infekce zůstává často neidentifikován, nejčastěji je GBS spojován s infekcemi způsobenými Campylobacter jejuni, Mycoplasma pneumoniae a cytomegalovirem, který je všudypřítomný a populace je jím z velké části promořena. Promořenost světové populace kolísá od 50% ve vyspělých státech až po téměř 100% ve státech rozvojových, kde je vysoká hustota obyvatel a horší hygienické podmínky. Tedy i ve státech, kde se nyní GBS objevuje ve zvýšené míře. Problémy nastanou, když je imunita některého jedince z nějakého důvodu narušena. Latentní infekce, rozšířená v jihoamerických zemích, pak může spustit zkříženou reakci na autoimunitním podkladě, postihující periferní nervovou tkáň, tedy onemocnění, kterému říkáme Guillain-Barrého syndrom. Zrovna tak by ovšem mohla s velkou pravděpodobností takovou reakci organismu s narušenou imunitou spustit i epidemie, za kterou stojí virus zika, v současnosti spojovaný s GBS. |
![]() |
K. Frauknecht 18.2.2016 7:20Super čtení. Ostatně jako vždy :-). Díky. |
![](http://1gr.cz/u/IWEB31.gif)
![](http://m.1gr.cz/u/free.gif?r=PiMDJuJe54TuTrG&p=7n8NDyRc%7cIMiMgNCHuN%7c1CLvPX200t9nKBFyUX%7cM0WTl8TCb%7cXNH8sTi7UP&x=j3jfbF)